ПРОТОКОЛ №  6а
от заседание на Комисията по
предотвратяване и установяване на конфликт на интереси и взаимодействие с Инспектората към Висшия съдебен съвет,
проведено на  09 февруари 2015 г.

Днес, 09 февруари 2015 г., понеделник, в сградата на Висшия съдебен съвет се проведе заседание на Комисията по предотвратяване и установяване на конфликт на интереси и взаимодействие с Инспектората към ВСС, в състав: 

	         ПРЕДСЕДАТЕЛ:    НЕЗАБРАВКА СТОЕВА
	                  ЧЛЕНОВЕ:    ГАЛИНА КАРАГЬОЗОВА
                                              КАЛИН КАЛПАКЧИЕВ
                                                                         ВАСИЛ ПЕТРОВ

При обсъжданията по т. 1 от дневния ред присъстваха членовете на Комисия по правни въпроси към ВСС Юлиана Колева, Юлия Ковачева и Каролина Неделчева.

По внесените допълнителни материали и на основание последвалите разисквания по дневния ред

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

Включва в дневния ред следните допълнителни материали:
1. Заявление за достъп до обществена информация от ...............................................................................

1. ОТНОСНО: Обсъждане на проблеми по прилагането на приетата от ВСС Единна методика по приложението на принципа за случайно разпределение на делата в районните, окръжните, административните, военните, апелативните и специализираните съдилища на съвместно заседание с Комисия по правни въпроси. На съвместното заседание да бъдат поканени административните ръководители на окръжните съдилища и Софийски градски съд.
На заседанието присъстваха: Богдана Желявска – заместник-председател на СГС, Филип Владимиров – председател на ОС София, Катя Бельова – председател на ОС Благоевград, Боряна Димитрова – председател на ОС Бургас, Мая Маркова – председател на ОС Велико Търново, Васил Василев – председател на ОС Видин, Надя Пеловска – Дилкова – председател на ОС Враца, Минко Минков – председател на ОС Габрово, Мирослав Начев – председател на ОС Кюстендил, Милена Вълчева – председател на ОС Ловеч, Милена Бранкова – председател на ОС Монтана, Александър Александров – зам.председател на ОС Пазарджик, Елена Николова – председател на ОС Перник, Даниела Дилова – председател на ОС Плевен, Веселин Хаджиев – председател на ОС Пловдив, Лазар Мичев – председател на ОС Разград, Къню Жеков – председател на ОС Сливен, Красимир Георгиев – председател на ОС Стара Загора, Миглена Тянкова – председател на ОС Хасково, Нели Батанова – председател на ОС Шумен и Георги Ушев – председател на Специализиран наказателен съд. 
Участниците в срещата споделиха за възникнали проблеми при прилагането на приетата от ВСС Единна методика по приложението на принципа за случайно разпределение на делата в районните, окръжните, административните, военните, апелативните и специализираните съдилища и направиха предложения за внасяне на промени в съответните текстове. След направените обсъждания

Незабравка Стоева: Добре дошли на всички, които уважихте поканата ни! Предлагам да започнем. Знаете темата, по която решихме съвместно с Комисия по правни въпроси да проведем настоящата среща. Една част от колегите се обадиха по телефона и споделиха, че имат проблем във връзка с приложението на Единната методика по разпределението на делата, която беше приета от ВСС в първата половина на месец декември. Аз предлагам всеки от колегите да каже какви проблеми има. Истината е, че Единната методика доста време я работихме. В един момент я спряхме, заради позиция на Гражданския съвет. Методиката се опитахме да я направим въз основа на правила, които административните ръководители бяха одобрили като вътрешни правила по повод разпределението. Още когато докладвах Методиката аз казах, че това е една методика, която ние първо дължим на административните ръководители. Второ – че тази методика вероятно ще търпи много промени. Първо - докато тя се прилага, в зависимост от това практиката какво ще покаже. Второ - с оглед на въвеждането евентуално на единен друг продукт за случайното разпределение. Той също може да покаже несъответствие и евентуална невъзможност в определени части да бъде прилагана. Така че аз предлагам колегите административни ръководители да започнат да споделят проблемите, да се представят на микрофона. Идеята беше по-навреме да проведем тази среща, за да няма излишно напрежение и това, която е във възможностите ни да го отстраним, да го отстраним със съвместни усилия. Благодаря Ви!
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Аз ще взема думата с един въпрос. Прочитайки Методиката у мен възникна един въпрос и мисля, че не е лошо да се посочи точния модул в нея и той касае по-специално случайното разпределение на делата, по-скоро при избор на докладчик и на членове на състава във въззивния състав. Не разбрах останалите членове на въззивния състав, освен докладчика, на случаен избор ли се определят? Тъй като има един текст, който се казва „ако един от членовете си направи отвод, той се заменя на случаен избор от друг”. Обаче, възниква следния проблем особено при по-малките въззивни съдилища. Определя се съдия-докладчик по мярката. Ако се приеме становището и има определени постоянни състави и този съдия-докладчик трябва да заседава с определения постоянен състав, т.е. другите членове вече са известни, това да се разпише. Ако пък се приеме, че административният ръководител може на случаен принцип той да определя, без да използва никакви правила, другите двама членове, и така постъпят няколко мерки, защото такива случаи се наблюдават, се стига дотам че административният ръководител съвсем съзнателно може да избере състава по същество. Защото винаги трябва да останат трима съдии, които да разглеждат делото по същество. Такива случаи има и за да се избегнат предлагам на Вашето внимание този проблем да бъде уреден по някакъв начин, тъй като специално в съда, който аз ръководя, докладчикът, естествено, се избира на случаен принцип. Съдебните заседатели, които също са членове на съдебния състав, също се избират на случаен принцип. Докато наблюденията ми при други случаи са точно такива, каквито описах и искам да чуя мнението Ви по този въпрос.
Васил Василев – председател на Окръжен съд гр. Видин: Във връзка с въпроса на колегата бих искал да споделя по какъв начин е регламентирано определянето на състава при въззивните мерки за неотклонение в нашия съд. Докладчик по делото е съдията, който е дежурен в деня за който е насрочено делото. Делото идва насрочено от първоинстанционния съд. Докладчик е този съдия, който е дежурен. Втори и трети член на състава са съдиите, които са дежурни в следващия и по-следващия работни дни. Отделно, когато се прави графика за дежурство, съдиите са подредени по низходящ ред по старшинство. Тръгва се от председателя, минава се през заместниците и най-низшия по ранг е последен в дежурството. При този начин за определяне на състава, за който казах по-горе се постига ефекта, че този който е докладчик по делото той е най-старшият член на състава, който съответно ръководи съдебното заседание. Тук се постига ефекта, че това го стимулира да си проучи предварително делото. А пък предварително се знае, ако постъпи дело, да кажем за този четвъртък, който предстои сега, кой е докладчика и кой е члена на състава. Благодаря Ви.
Незабравка Стоева: А, досега как сте го правили, колега?
Васил Василев – председател на Окръжен съд гр. Видин: Аз откакто съм председател е по този начин, но не си спомням преди шест години как беше.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Предложението, което колегата направи за разрешаване на този проблем, е удачно за малък съд. В голям съд, където в рамките на един ден трябва да се разгледат няколко мерки за неотклонение, които идват от първоинстанционния съд, не е нормално да идват само на един. При нас има дежурен въззивен състав всеки ден и организацията е следната – първото дело, което идва от районния съд отива на старшия, следващото отива на втория член, по-следващото отива на третия член и така се завъртат, т.е. постигаме равномерност на разпределянето на делата. Защото, ако има само един дежурен той трябва да поеме всичко. Затова казвам, че когато решаваме проблемите трябва да изходим от един основен принцип – малък – среден – голям съд, т.е. организацията на работата в различните по големина съдилища няма как да бъде подчинена на един принцип. Днес на дежурство в окръжния съд (Пловдив) постъпват средно десет искания за разпит, три, четири първоинстанционни мерки, няколко бързи производства могат да постъпят, незабавни производства, включително и различни други искания, които трябва да се разгледат в рамките на дежурството, т.е. това няма как да стане с един дежурен. При нас има първи дежурен – едноличен, втори и въззивен дежурен състав наказателен плюс въззивен дежурен състав по УБДХ, тъй като УБДХ-то всеки ден може да идва в окръжния съд от районните съдилища. Фактически, колкото е по-голям окръжния съд, колкото са по-големи районните съдилища в съдебния окръг, работата е много повече и няма как да бъде концентрирана само при един дежурен съдия. Затова считам че може би преди да тръгнем да решаваме кардинално нещата в развитие, трябва първоначално да изходим от някакви критерии, на които да стъпим. В тази връзка, така или иначе съм взел думата, по Методиката – ще започна оттам, че т. 4.1. 2. буква „в” – „при образуване на делото по чл. 422 от ГПК иск за съществуване на вземане, делото се разпределя на случаен принцип”. Изпадаме в конкретика, която допълнително ни вкарва в безизходица на моменти, тъй като могат да възникнат най-различни ситуации. Идеята е, ако ще го правим под формата на нормативен акт, нормите да бъдат по-общи. Ние няма как да детайлизираме, да отваряме всеки един възможен случай, който може да възникне. Ако тръгнем да го правим в тази насока, трябва да седнем да работим дълго време, за да развием нещата до най-малкия детайл. Аз ги посочвам като пример. В т. 4.2. буква „в” – тук за някой, който съществува основание да не гледа делото си прави отвод, така или иначе.  С тая разпоредба ние доразвиваме закона. Аз считам, че няма как с една Методика ние да доразвием един нормативен акт. По-нататък, в прилагане на подбора чрез „опция дежурство”. Тук са изключени един куп възможни дела, които се образуват и се гледат на дежурство. Аз съм ги извадил конкретно всички възможни варианти, но най-важното което тук мога да отбележа е, че са изключени делата, които са образуват като бързи и незабавни производства и споразуменията, които се внасят на досъдебното производство. При едно бързо производство, което се разглежда в определен срок по закон, ако обвиняемия даде съгласие да се разглежда в деня, ако не се възползва от срока за запознаване с делото, то трябва да го разгледаме в деня на постъпването. Ако то не е на дежурен става изключително трудно в един голям съд ние да направим организация, да го разпределяме между всички съдии и този конкретен съдия да влезе, за да разглежда бързото производство. При незабавните пък – още в по-голяма степен. Влиза, разглежда се в деня на постъпването. По същия начин. Едно споразумение сключено в досъдебното производство – то се разглежда в седмодневен срок от постъпването. При нас се разпределят на съдия, който е дежурен в рамките на тези седем дни. При нас графика за гражданските се изготвя за два месеца напред. Ние няма как тепърва между всички да разпределяме това дело. Т.е. проблемите стават огромни. В тази ситуация, ако погледнем нещата през призмата на това, че едно бързо или незабавно производство може да бъде внесено в събота или в неделя, това означава ние да го разпределим в събота или в неделя между всички съдии и да търсим някой, който е отишъл да кара ски на Пампорово или е отишъл да види родителите си някъде из България, да го докараме в събота или в неделя да гледа това незабавно производство. Така че има доста неща, които според мен, трябва да се обмислят по-детайлно. Направил съм доста подробна извадка от НПК почти на всички производства, като не твърдя за всеобхватност, които се разглеждат в рамките на деня на постъпването или в два, три или седмодневен срок. Всички тези производства до момента са разглеждани на дежурство. Още едно разминаване, което е по-съществено – в т. 4.3. „частни граждански дела”. Тук е посочено „искания за настанявания по Закона за закрила на детето”, които дела се образуват като граждански дела. Така или иначе делата, които приключват с решение се гледат в открито съдебно заседание. Те няма как да бъдат образувани като частни граждански дела, освен в Правилника за администрация на съдилищата те попадат в буквата на граждански дела. Това е накратко, което исках да нахвърля, въпреки че има още доста неща, които са смущаващи в Методиката и водят до изключително затруднение.
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Само ако мога да допълня нещо точно по този въпрос. Аз съм абсолютно съгласен, че е по-добре да не включваме и да не изброяваме, особено за делата, които се гледат на дежурство. Няма как да ги обхванем всички, а и законите се променят. И особено „по дежурство” се гледат (Вие сте включили три закона), които изискват незабавно произнасяне от съдията. По-добре е да се формира по-общо разпоредбата за тези дела, които изискват произнасяне на деня. Евентуално, за съдилищата които са приели, че „по дежурство” се разглеждат в тридневен и седемдневен срок, и тях. Защото при нас се разглеждат само на деня, което постъпва на дежурен съдия. Но, по-общо формулиране, без да се посочват конкретни текстове от НПК какъв вид дела или конкретни текстове от закони, защото аз лично непрекъснато се сблъсквам, създават се различни закони, които изискват произнасяне в конкретния ден. Особено при запориране на имущества, обезпечения, вече са създадени няколко такива закона. Аз ги разбирам в процеса на работата и е абсолютно безпредметно включването им и посочването им изчерпателно в тази Методика
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: В тази връзка – Законът за здравето, чл. 156, там произнасянето е на деня, ако няма дежурен няма как да се справим. По Закона за МВР – полицейската регистрация, която възложиха на съдилищата – такива дела идват и в районен, и в окръжен съд – също е произнасяне на деня. Т.е. един куп възможности, които съществуват извън двата основни процесуални закона, които ни обвързват със срок „незабавно” в рамките на деня или в рамките на три и седем дни. 
Незабравка Стоева: По повод на бързите производства за нас е невъзможно, а предполагам и за Вас, да направим едно изброяване на всички бързи и на всички незабавни в една Методика. Досега те са разпределяни „по дежурство”, нали? В този смисъл предложението Ви е по-обща редакция.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Всеки административен ръководител с вътрешните правила, които така или иначе ще минават на общо събрание за одобряване ще одобри и това на практика решава проблема, според мен.  
Незабравка Стоева: По всяка вероятност от вътрешните правила вероятно на този етап искаме да се откажем. Оказва се, че Единната методика не може да унифицира ...
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Аз считам, че е възможно, ако седнем и изброим всеки възможен текст в различните закони, само че при нашето динамично законодателство постоянно има някакви разпоредби, които ни обвързват с образуване на дела – дали ще бъдат частни или общи – без значение, които се предвижда да бъдат решавани  в незабавни или кратки срокове и това ни вкарва допълнително в проблеми. 
Богдана Желявска – заместник-председател на Софийски градски съд: Изцяло се присъединявам към това, което казват колегите. Методиката е за това как точно да става разпределението, по кои групи дела, кои опции как да бъдат използвани, но ако ние стигнем до такова детайлизиране, първо – не могат да бъдат изброени отделните видове, второ – дори и към даденият момент да ги изброим като изникнат нови трябва да се променя отново Методиката и трябва за оперативност, наистина, да се даде възможност на административните ръководители определят отделните групи дела, защото ние работим по този начин. Ние от години разпределяме по този начин на дежурства бързите производства. Всякакъв вид бързи производства. Що се касае до това, което каза колегата Ушев, за определяне на случаен принцип на заместник на член на състава, който по някаква причина не може да участва в делото, то наистина може би този въпрос трябва да го обсъдим и е хубаво да отговори комисията какво е имала предвид под това, че (чл. 4.5.) „заместникът се определя на случаен принцип, а в случай на невъзможност се определя на случаен принцип. Това става със заповед на административния ръководител”. Какво имате предвид под „невъзможност”? Защото „невъзможност” може да значи много неща!  Ние имаме конкретно определени състави и определяме кой е в заседание, кой е болен и т.н. Аз на случаен принцип, например, колегите които да разглеждат частна жалба не бих могла да определя. Което какво значи? Аз съм в невъзможност, по принцип ли?! И какво се има предвид под тази дума?
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Това е основният въпрос, който поставих. Наистина е важно да се каже при въззивните състави освен докладчика, другите двама членове как се определят. Защото ако няма никаква правилна практика административния ръководител чрез прикачване на двама произволни може да определи крайното решение. Докладчикът няма никакво значение в случая какво мисли по делото. А, освен всичко друго, аз Ви казах и другия проблем – така административния ръководител може да изгаря съдии, които си избира, които да не решават делото по същество. И трябва да е ясно докладчика върви ли си със състава и другите двама членове как се определят. Но да се напише и да се избере един от двата варианта, защото сега нищо не задължава един председател на съд да си избира докладчика на случаен принцип и да му прикачва други двама, които той реши. И тогава това създава много съмнения.
Каролина Неделчева: Добре, когато има постоянни състави в един по-голям съд при избор на председател на състава докладчик той си върви със състава. В случаите, когато няма постоянни състави, тогава е логично да се обсъжда варианта, как се избират членовете. 
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Мисля че това се спазва в момента в редица съдилища, защото аз мога да Ви дам примери където председателите прикачват абсолютно произволно съдии на докладчици.
Каролина Неделчева: Възможно е. 
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Това искам да разбера - Вашето мнение по този въпрос. Ако целта на Методиката е такава, добре. Но, ако смятате, че това не е редно, защото точно по този въпрос аз Ви маркирам един въпрос, по който обществото може да го повдигне много сериозно. Защото лично моето мнение е, че това не трябва да се допуска. Тема за размисъл Ви давам. 
/говорят всички едновременно/
Незабравка Стоева: Да разбирам, че Вашия въпрос е Методиката изрично да каже ще има ли постоянни състави или членовете на състава всички ще се джуркат? Колеги, моля Ви ще Ви дам думата! Очевидно има много проблеми. В самия Върховен касационен съд практиката е различна. В наказателната колегия е по един начин. В гражданската и в търговската е по друг начин. Ние приехме, че с оглед на установените традиции и двата варианта, и двата подхода са възможни. И това изрично да запишем в Методиката. Можем да го направим. Там, където има постоянни състави, джуркаш докладчика, докладчика води състава. И обратно – там, където няма постоянни състави вече се ......
/говорят всички едновременно/
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Става въпрос за това, че имаме постоянен състав, на който член на състава липсва. Като липсва член на състава, избираме член на състава на случаен принцип, нали така? Тук идва следния пример. В програмата няма опция с която да се избере член на състава. Дори да въведем група член на състав – обърква статистиката, защото тогава го дава за докладчик. Това е програмата Лоучойс. 
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Така, аз също работя с нея. Това може да се избегне по следния начин. Правите си отделна опция „разширен състав”. Чрез тази опция може да се избира „член на състава”. 
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Правили сме го, само че се отразява на общата бройка на съдиите. Освен това се получава следното – в едно съдебно заседание с десет дела влизат десет различни съдии. Абсурд! Предлагам следното – първо, мисля че това „в случай на невъзможност” е прекалено витиевато. Това означава, примерно, че ние за двадесетте члена на тази колегия трябва да напишем конкретна причина, за да стигнем до онази невъзможност, която ще ни позволи ние да издадем заповед. Нали така? Защото в случая ние ще бъдем уязвими. Как ще обясним защо сме избрали измежду тия петимата, или точно този. Към настоящия момент ние сме направили следното – може би не е най – доброто, но за да имаме някакъв случаен избор общо събрание прие Четвърти модул, в който пише само член на наказателен състав, член на граждански състав. И сега идва въпроса какво пишем на № на дело и на входящ номер. Ние, за да не се объркваме сме написали на входящ номер – решение № на общо събрание и заповед на председателя, а на номер на делото – датата на съдебното заседание. Защо? За да може да влиза един за цялото съдебно заседание. Но, пак излиза протокол „избор на докладчик”. Това е софтуера ни. Няма друг в момента. 
Мая Маркова – председател на Окръжен съд гр. Велико Търново: Виж колко е несъвършена системата!
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Да, несъвършена е с оглед на това, че тези които я работят, може би трябва да се предвиди това изрично. Но, това е пълен абсурд да влизат сто човека при сто дела! А да не говорим и случая, когато липсва докладчика – нищо не можем да направим! Ако е краткосрочно отсъствие, няма да го докладчика. Очевидно ще му се отлага делото. 

/говорят всички едновременно/

Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Вторият въпрос, който искам да повдигна е за докладчика. Някакви правила ли всеки ще си приеме от нас за определен период от време, да не се изключва, да се отлага делото или с оглед бързината на правосъдието трябва да решим какъв ни е приоритета в крайна сметка. Да избираме на случаен принцип докладчик за съответното заседание? Което при наказателните дела не е и много ... 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Как, представен е болничен лист предния ден, следобед, и аз определям някой на случаен принцип за следващия ден! 
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Друг е въпроса, че после ако го смениш и се върне и другия докладчик какво става?
/говорят всички едновременно/

Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: По отношение на тройните състави ще поставя и друг проблем. Не можем да се спрем само на постоянни състави или на определяне за определени дела на състави. Според мен трябва да остане смесен режим. Например – в нашия съд имаме дежурен въззивен наказателен състав, отделно имаме дежурен състав въззивен, който гледа УБДХ-та. Но, тъй като гражданските съдии нямат дежурства, те нямат какво да гледат на дежурство на практика в окръжните съдилища, много малко са случаите в които участват, затова ние сме решили в нашия съд по УБДХ-та да участват абсолютно всички съдии и граждански, и наказателни, за да можем да разтоварим малко наказателните съдии.  При тази ситуация въззивните състави са смесени. Те са по график утвърден за месец напред във времето. Осигуряват пак един вид случаен избор, но няма как да регламентираме, че не може. Защото, ако не можем да съставим по този начин съставите това затруднява работата. Означава всички дела да ги хвърлим в определено отделение, за да затлачим едното отделение за сметка на другото. 
Надя Пеловска – Дилкова – председател на ОС – Враца: Ако може само да допълня казаното от г-жа Боряна Димитрова за случаите, в които на случаен принцип ще се избира член на състава. По т. 4.2. – пускаме делото да се върти на случаен принцип. Ако да кажем избере член, който в момента също е в болничен или в отпуск, или в заседание, стига се до това или ние предварително да задаваме изключване ...
Незабравка Стоева: Нормално е да се изключи.
Надя Пеловска – Дилкова – председател на ОС – Враца: Много е сложно това нещо, в смисъл че председателят непрекъснато за всяко едно дело трябва да събира информация кой къде е, дали е по заседание, дали случайно не е влязъл като дежурен в някое заседание и ако пък случайно не е съобразил това, ще се стигне до нов избор.
Незабравка Стоева: Предлагате по преценка на административния ръководител да се определя заместник.
Надя Пеловска – Дилкова – председател на ОС – Враца: Аз, например, не намирам логика от която докладчика да се заменя по преценка на административния ръководител със заповед, а пък член на състава да се заменя на случаен принцип. За мен по-силната логика е докладчика да бъде избран на случаен принцип. 
Незабравка Стоева: Предложението ми беше в посока, когато отсъства административния да го определя. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Колеги, може ли да направя едно предложение? Във връзка с Методиката при нас приехме едно действие, което реши проблема в някаква степен. Не мога да гарантирам обаче, че това ще е работещо за всички съдилища. При отсъствие на член на въззивен състав ние го заместваме с младши съдия. При нас има трима младши съдии. Направихме един модул само между младшите съдии и попълваме с младшите съдии. Това решава проблема и при нас го решава много добре, защото на практика младши съдията влиза в това заседание. За следващото, когато си дойде титуляра той продължава по граждански дела. Ако са наказателни младшия съдия ще влезе само по делото, по което  е даден ход, а по останалите си влиза титуляра. Така че, този вариант при нас решава перфектно проблема. Но ние сме голям съд и разполагаме с малко повече младши съдии и това за мен е чудесно решение на проблема. Но, не мога да гарантирам, че същото ще работи във всички съдилища. 
Елена Николова – председател на Окръжен съд гр. Перник: Колеги, аз искам да споделя нашия опит. Не претендирам да сме най-прецизни, но така или иначе след общото събрание, което направихме, а и по време на общото събрание, като имате предвид обстоятелството, че в Окръжен съд гр. Перник в момента работят само десет съдии от седемнадесет по щат, четирима от тях (в това число и аз) са в наказателна колегия и трите – в граждански състави, които гледат всичко – търговски, фирмени, несъстоятелност. Трите граждански състави са с по двама души. Очакваме назначения, младшите да дойдат, но така или иначе към момента ситуацията е такава и трябваше декември месец да спасяваме положението. Обсъдихме го с колегите и стигнахме до извода за трите граждански състава, които са непълни пуснах една заповед по периоди. За периода, да речем, от първи януари до тридесет и първи януари кой ще влиза трети член в първи граждански състав и така с тази заповед ние нямаме проблем с попълването. Защото тук не се касае до невъзможност да участва, а просто няма такъв член на състава. Нямаме съдии достатъчно. Досега работи. Първо го пробвахме лятото, без да имаме предвид Методиката, защото ни се наложи поради отсъствие и болнични на колеги. Няма оплаквания. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:  Трябва поравно между всички да бъде разпределено заместването, за да няма  .... 
Елена Николова – председател на Окръжен съд гр. Перник: Това съм го направила със заповед в първи състав за януари кой ще влиза, във втори състав кой ще влиза, за февруари, и така по поредността.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Трябва да го разпределиш и да се предвиди като опция в Правилата и вече да се доразвива оттам нататък.  
Елена Николова – председател на Окръжен съд гр. Перник: Затова съм склонна да подкрепя виждането на колегите, че трябва да се остави определена автономност на ръководителите, с оглед спецификата на конкретната ситуация. Имали сме ситуации в по-малките градове в които влиза граждански състав и вижда в залата съседа си, който е докладчик. Налага се да излезе без да си прави отвод, защото е член на състава. Тогава оперативно останалите четири – пет човека, които сме на етажа аз съм заповед определям кой да влезе по това дело. Споделям го като опит, предвид обстоятелствата от които сме принудени. Смятам, че трябва да се гласува доверие на административните ръководители, все пак, за някаква оперативна самостоятелност, с оглед спецификата на района, видовете дела. Аз, например, не утвърждавам график през седмицата за гражданските съдии. Утвърждавам само за събота и неделя. Дежурят само наказателните съдии. Смятам, че е добре да няма такава алтернативност на т. 4.5. - да се отведе на случаен принцип, а по-скоро да се даде възможност на административните ръководители да определят членовете на състава. И ако се възприеме за определени периоди ....

/говорят всички едновременно/

Каролина Неделчева: Колеги, мога ли да Ви предложа нещо? Има една разпоредба, което е т. 4.1.4., която касае случаите за временно отсъствие на съдия – докладчик. Административният ръководител определя негов заместник по правила, приети по решение на Общото събрание на съда. Мисля че тази разпоредба дава възможност на всеки съд, съобразно особеностите и начин на организация да подхожда диференцирано, така както прилага Пловдивския окръжен съд, Бургаския окръжен съд, за разпределение в случаите, когато отсъства член на състава, т.е. аналогична да бъде разпоредбата в чл. 4.5., за да може по аналогичен, гъвкав начин, съобразно спецификата във всеки един съд, съобразно броя на съдиите в него, да се определя по конкретен начин. Защото ние, съгласете си, че не можем да ги обхванем всичките регламентации и няма как да стане. Защото е различен броя на съдиите във всеки съд и броя на делата. От друга страна знам и притеснението Ви, че като идват на проверка от съответния съд или от Инспектората към ВСС, има опасения въпросните проверяващи да Ви кажат защо не спазвате т. 4.1.4., например. Именно затова предлагам, ако може редакцията да е аналогична  – „при отсъствие както на докладчик, така и на член на състав” да има съдържание, както казах на чл. 4.1.4. Ако това Ви удовлетворява.
Минко Минков – председател на Окръжен съд гр. Габрово: Аз исках малко по-рано да взема становище по това - ясно е, че ние няма да можем да направим такава Единна методика, която да обхване всички съдилища с районни, окръжни, апелативни, малки и големи, които си имат специфични особености, утвърдена практика на гледане и на разпределение на делата по стари вътрешни правила и с оглед на това какво представляват те като структура, какъв е техния район, какво е постъплението при тях на различните видове дела и как са разпределени съдиите по отделения и по разглеждане на делата. Затова аз считам, че на базата на тази Единна методика, която имаме, на базата на нея ако имаме да доизчистим някои принципни неща, тя да си остане така. Като именно от тази т. 4.1.4., аз оттам взех идея и на базата на нея в края на миналия месец направих Общо събрание и Общото събрание прие вътрешни правила, като преди това възложих на заместника ми и на една друга колежка по наказателни дела на базата това, каквото се прави досега, и се е правило, и е заложено в Методиката, ние да инкорпорираме вътре в нашите вътрешни правила тези принципи и да направим вътрешни правила, които да ги приемем. И на базата на това решение де факто на общо събрание да се обхванат всички случаи (мисля че обхванахме всички случаи), когато дали това ще става чрез системата, дали това ще става в изключенията, където ги писахме когато трябва административно да се ангажират за разглеждане на делата съдии, които дори не са от това отделение. Така че, за мен, ако тук успеем да изясним някои принципни положения, да вкараме нови принципни положения в тази Единна методика, то да остане именно тази възможност -  с решение на общото събрание да се приемат във всеки един съд вътрешни правила за неговата дейност, като разбира се те да отговарят на тези заложени принципи, които са в Методиката.  
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Аз ще изразя леко несъгласие, тъй като ако трябва за всяка промяна да свикваме Общо събрание, ние трябва цяла година да си играем на свикване на събрания.
Незабравка Стоева: Смисълът е да има първоначално обявени правила, по които се извършва разпределението. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Ние и сега го имаме това. Въпросът е такъв, че тази Методика, която сте приели, ако трябва да я оставим тя ни връзва ръцете, защото в т. 4.3. – прилагане на подбор чрез опция „по дежурство” са изключени 80% от случаите, които се гледат в момента „на дежурство”. Т.е. тук ние трябва да избягаме от конкретиката при всички случаи. И ако решим основно в т. 4.3. проблема, в т. 4.2. – прилагане подбор чрез опция не участват, прилагане на опция чрез подбор определен, изчиства се проблема в тези три случая, и в т. 4.5. по заместването, нещата ще заприличат ... Но, ние няма как да оставим Методиката в този вид. 
Незабравка Стоева: Ние нали затова се събрахме в днешния ден?
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Пак казвам, ако ние казваме т. 4.3. в този вид означава в събота и неделя аз да разпределям незабавно производство на всички съдии и да ги събирам от цяла България да дойде да си гледа незабавното производство. Защото незабавното производство не е включено в прилагане на подбора чрез опция „по дежурство”. И след това – ако ние се спрем на вариант „по дежурство” да се гледат определени дела, защо те трябва да минават през програмата Лоучойс при положение, че има определен график и ние следва само да изкарваме? Някои казват – за статистика. Но, Лоучойс не е част от деловодната програма. Аз не я използвам за статистика.  
Незабравка Стоева: Колега Ханджиев, смисъла на настоящото събиране е наистина там, където има проблеми и Вие ги споделяте, да вървим към корекция на Единната методика и в този смисъл аз Ви предлагам да предложите конкретна редакция на 4.3. Или нямате готовност? 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Трябва да се предложат конкретни редакции на текстове. Аз считам, че трябва да се определи работна група, която да седне  с представители на различни съдилища, това е работа за няколко дни, след наслагване на първоначалната информация. 
/говорят всички едновременно/
Васил Василев – председател на Окръжен съд гр. Видин: Изцяло подкрепям идеята на г-н Ханджиев да се създаде работна група. Доколкото разбирам идеята на Висшия съдебен съвет е тези правила да бъдат приложими във всички съдилища. Разбираме, че тук има едни проблеми в голям окръжен или районен съд, други проблеми в малък съд. Считам, че това трябва да се обхване отвсякъде, защото казусите които съществуват са най-различни. И тъй като разбирам, че това е идеята да се създадат изцяло единни правила, обръщам внимание, че в тази Методика не е уреден въпроса какво става при завръщане на съдия от продължителен отпуск, по независимо какви причини? Защото, ако той е изключен за този период от разпределението и бъде включен отново, тогава всичките дела, които са постъпили през този период ще му бъдат дадени на него. Това е едното, което трябва да се помисли. Другото – трябва да се помисли по какъв начин ще става случайния подбор или по-скоро на практика как ще става определянето на съдията-докладчик през почивните дни. Дали ще трябва да бъде ангажиран отново административния ръководител? А повече от ясно е, че тези номера на тези дела, които се разглеждат през почивните дни трябва минат през програмата, тъй като програмата следва така наречения последен разпределен от Вас номер. 
Другото, което искам да попитам е защо този въпрос трябва да се решава на Общо събрание на съда? Ние сме тук председатели, разбираме за какво става въпрос и не можем да се разберем вече близо час. Ако тръгнем да обясняваме на колеги, които хал хабер си нямат от тази работа ми се струва, че два дена ще ни минат за съвсем елементарни въпроси. Благодаря!
Минко Минков – председател на Окръжен съд гр. Габрово: Два часа, колега, при добра подготовка в малък съд!
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Бих искала да кажа още нещо. Считам, че Методиката влиза в противоречие с Правилника. Защото Правилника дава възможност разпределящ да бъде съдия, а не само административен ръководител.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Още повече, че когато ги няма и председателя, и заместник-председателя какво означава, че трябва да спре разпределението на делата?!  А, иначе, когато говорим за неуредени въпроси, неуреден е въпроса когато съдия ще отсъства дълго, например в майчинство. Тези дела ще ги преразпределяме на всички останали или ако дойде нов колега може да иде на негово място и със заповед да му се възложат всички дела. Затова казвам, че трябва да има по-общи норми, които да дават възможност да се намесва председателя в определена ситуация ....
/говорят всички едновременно/
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: В началната информация т. 2.2., казвате, че се определя след решение на общото събрание. Само че началната информация не включва само видовете дела, включва и натовареност, бройки и т.н. Значи ли това, че всяко изменение на началната информация, т.е. на бройките, което следва от Правилника, също така като има отвод, всеки път трябва да свикваме Общо събрание? Или ако един съдия поради някаква причина временно излезе от строя и председателя прецени, че трябва да му се намали малко процента на натовареност, значи ли че трябва да свикваме Общо събрание, за да го направим?
Незабравка Стоева: Когато решавате на Общо събрание всичките тези проблеми ще ги решите веднъж и няма да се налага всеки път! Малко ще се върна по повод на продължителното отсъствие - два случая имаше, колега Димитрова, знаете! Имаше в Айтос. Сега другият подобен, който се оформи дойде от Районен съд гр. Варна. Колега се връща на работа след дълго отсъствие и изведнъж е засипан с дела. Преразпределени са му и старите, за да уравнят. Извинявайте, който и да е от Вас (на никой да не се налага продължително отсъствие, дай Боже само по хубави поводи да бъдат отсъствията), но справедливостта изисква друго отношение към проблема. Нали е така? Няма как от раз, веднага, още в първия месец  колегата да го засипем с обеми, които ще бъдат непосилни за него. Тук отново на Общо събрание този проблем в зависимост отново от броя, натовареност и т.н., според мен, може да бъде решен измежду колегите как точно да се подхожда.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: И идва ИВСС и казва: „Ние не смятаме така” и прави предложение за дисциплинарно наказание. И ние влизаме в конфликтно положение.
Незабравка Стоева: Нямаме такъв случай досега. Не си спомням някакви констатации на Инспектората към ВСС в тази насока. Имаме реакция на колеги, завърнали се след продължителен отпуск, които казват че се случва нещо със случайното разпределение на делата, защото всъщност са преразпределени вече разпределени дела. С оглед на това да се освободят от натовареност малко колегите, които са започнали – говорим за гражданските и за търговските дела. Дори и това да се случи, но това да е в някаква мяра, нали?
Юлиана Колева: Ето, има съдилища, които си разпределят до размера на средната натовареност.
Незабравка Стоева: Разбира се! И, според мен, това е проблем който граничи със субективното отношение на административния ръководител към проблема.
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас: Точно за това говорим. Чистите хипотези са ясни. Говорим за хипотези които, например, е в правомощията ни да преценим, че един колега може да бъде изключен примерно за една или за две седмици, защото са му се паднали две поредни тежки дела.
Незабравка Стоева: Можем, разбира се!
Боряна Димитрова – председател на Окръжен съд гр. Бургас:  Ако няма правило, че това подлежи на преценка след решение на Общото събрание, ще го преценя и ще го изключа. Но, при положение, че сме приели правило, че всяко изключване след решение на Общото събрание! Аз питам това ли е смисъла на тази разпоредба?
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Само да обясним – изключването означава слагането на 0%. Това е промяна в процента натовареност. Промяната на процента натовареност, според тези правила, се прави с решение на Общото събрание. Точно това казва и колежката. 
И друго да Ви попитам – понеже т. 4.1.4. цитирахте – между другото тези решения на Общото събрание няма как да противоречат на ЗСВ. Т.е. за времето на отсъствие на съдията-докладчик административния ръководител определя негов заместник по правила, приети с решение на Общото събрание на съда. В ЗСВ е казано, че делата се разпределят на случаен принцип – електронно разпределение. Ние нямаме друга опция. Ние нямаме как да тълкуваме това по друг начин. 
Незабравка Стоева: Тук смисъла е за момента, с оглед бързината да не се отлагат дела. Има случаи в които няма пречка. Това е опцията – евентуално административния ръководител да реагира веднага, в деня, така че делата да не се отлагат. Има такъв характер дела, при които това е невъзможно. 
Георги Ушев – председател на Специализирания наказателен съд: Според действащия ЗСВ единствения избор на административния ръководител е да въведе делото в компютъра и той да даде съдията-докладчик. 
Незабравка Стоева: Ще дойде време, от това случайно разпределение вероятно всички ще кажем: „Не, не ни трябва”. Аз на няколко пъти съм го споделяла. Първите тематични проверки, които направих в Пловдив и в Кърджали (още като инспектор) идеята ми тогава беше не че не се спазва случайното разпределение. И тогава го споделих с колегите. Кога да имаме и да регламентираме правила, изключението от случайното разпределение? Защото има ситуации всякакви в които бързина, обществена значимост и т.н., т..е къде да облекчим и къде да не застава случайното разпределение. Проблемът след това се измести в посока, в която изобщо не съм допускала, че ще дойде. Никой не казва да заобикаляме закона. Вие също цитирате изолирани ситуации в които ни е трудно. Затова са и правилата. Затова гоним и да унифицираме една част от правилата. Ако Вие смятате, че подобни неща трябва да се изнесат повече в компетентност на административните ръководители, това също е вариант който можем да обмислим. Т.е. административния ръководител при обявени правила да има възможността, с оглед на конкретиката която няма как да обхванем, да мислим в подобна посока. Но, паралелно и много активно върви темата за самоуправлението в органите на съдебната власт. Т.е. тук ние сме принудени да мислим в условията на конкуренция. Според мен това да се възложат компетентности на административния ръководител е оперативно по-лесно, по-правилно и по-възможно. Но, една част от колегите казват: „Не, системата ни трябва да минава през самоуправлението”, т.е. през всички. И тук вече отново ще мислим всички. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Тя думата „председател” стана много лоша и натоварена с много негативно съдържание, емоции и т.н. и аз предлагам да изменим ЗСВ и да започнем председателите да ги избираме на случаен принцип. Това в кръга на шегата! Не че е невъзможно, но да тръгнем оттам – административният ръководител хем носи отговорност, хем сваляме и общото събрание, за да може (ще видите докъде ще стигнем, ще влезнем в нов филм) недобросъвестните, ако има такива, в този смисъл ако някой реши да прави нещо, което не трябва да се прави чрез Общото събрание може да го направи много по-лесно. Колегите не са в детайли запознати с разпределянето на делата, възможностите за включване, изключване и т.н. Прекарвам го през Общото събрание и си правя каквото искам след това. И давам реален пример. Имаме отделения в съответните съдилища. В едното отделение винаги е повече хора от другото отделение като бройки. Ние какво правим? Наказателните могат да дърпат чергата към себе си, гражданските – към себе си. Т.е. ние, давайки правомощия повече на Общите събрания, отколкото имат в един момент ще се вкараме във филм, от който няма да можем да излезем, няма да може да се вземе нормално решение. Следствието, тъй като административния ръководител носи отговорност, да носи отговорност и да си носи отговорността! А и считам, че е крайно време да не говорим: „Там се говори нещо!”, „Тук чухме, че еди кой си е направил нещо”. Дайте да видим един по един кой какво е направил и всеки да си носи отговорност. Много е лесно да говорим на ангро. 
Надя Пеловска – Дилкова – председател на Окръжен съд гр. Враца: Ще Ви кажа, че и сега има Общи събрания, които изтълкуваха погрешно чл. 2 от Методиката и тръгнаха с изключително да определят натовареност на председателите си 100%. Методиката така е редактирана, че те остават с впечатлението че избират и натовареността на председателя. 
/говорят всички едновременно/

Каролина Неделчева: Колеги, споделям абсолютно това, което казва Ханджиев, защото в момента действащата редакция на Закона за съдебната власт вменява задължения за всеки административен ръководител, независимо на какъв съд е да провежда общо организационно административно ръководство на съответния съд. И е записано какви са правомощията на Общите събрания. До тук. Това е действащия закон и ние трябва да се съобразяваме с тази редакция. Ако изменят Закона за съдебната власт и изменят едни други правомощия на Общите събрания, тогава ще ги обсъждаме. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив: Между другото, в решението с което се определя индивидуалната натовареност на председателите е предвидено, че натовареността на председателите може да бъде променена с негова молба до по-горния председател, който се явява пряк административен ръководител. В Методиката тази част влиза в противоречие с Вашето предходно решение. В предходното решение, с което се определя минималната натовареност, е посочено че по-горния председател може да промени минималната натовареност, която е определена от председателя. 
Галина Карагьозова: Дадена е възможност (това, което каза колегата Неделчева). Има неща, които са си от компетенциите на Общото събрание, има неща които са от компетентността на горестоящия административен ръководител. Можем да поправим редакцията. 
Миглена Тянкова – председател на Окръжен съд гр. Хасково: Може ли да цитирам един текст? Чл. 85, ал. 4 от ЗСВ – общото събрание не може да разглежда и да приема решения по въпроси, свързани с организацията на дейност на съда, които са изцяло в компетентността на председателя. Искам да дам един пример, който е показателен, тъй като свиках Общо събрание на окръжния съд още в края на годината, когато се получи Методиката именно във връзка с видовете дела, за да мога да го заложа считано от 01.01.2015 г. Аз съм трета година председател на окръжния съд, заварих обезпеченията да са на дежурство. Страхотен отпор имаше. Никой не искаше да излизат от дежурство. Всичко мина на дежурство по вътрешни правила. На база на това един от съдиите стана и каза: „Аз предлагам, след като можем да определяме групите, обезпеченията да бъдат на дежурство и да излезнат от случайното разпределение”. Всички гласуваха „за”. Независимо от това, че имах препоръка от ИВСС още 2012 година. Затова да се променят вътрешните правила в тази насока. Не знам дали има друг съд, където обезпеченията (това е един вид като антикорупционна практика) на случаен принцип се разпределят. И въпреки това аз не го промених във вътрешните правила. Което излиза, че не се съобразих с решението на Общото събрание. На тези общи събрания могат да се прокарат всевъзможни решения, от които ставаме много уязвими и ние самите като ръководители.  И отделно от това, както каза и Ханджиев, могат и да се прокарат решения, за да може някой да си измие ръцете. Което не е редно. И кое в крайна сметка е само от правомощията на председателя?!
Александър Григоров – председател на Окръжен съд гр. Плевен: Преди малко беше поставен въпроса от колегата, но ще Ви помоля да се върнем отново на него във връзка с т. 3 от Методиката, която гласи кой може да разпределя делата. Смятам че тази разпоредба ще създаде големи проблеми в малките съдилища. Освен това смятам, че терминологично не е изпипана, тъй като длъжност председател на отделение, мисля че има само във Върховния съд. Ние в окръжните съдилища имаме заместници, които отговарят, но нямаме такава длъжност. В районните съдилища няма заместници. И ми се струва, че трябва следващия съдия по старшинство да може ... Действително, както каза колегата в събота, неделя, когато има дежурства, това означава административните ръководители .... стига се до една крайност. В предишния правилник дори на служител можеше да се възлага да извършва тази техническа дейност. Защото това е една техническа дейност. Не се изисква юридическо образование за това нещо. Струва ми се, че стигаме до една крайност. Трябва да има някаква възможност за реакция, защото в съдилищата където има един председател или един съдия няма възможност по тази точка. И ще създаде проблем ако се спази както трябва.
Освен това ще си позволя още съвсем малко да ангажирам аудиторията. Аз съм любопитен да разбера какво е становището на колегите в случаите, когато се прекрати съдебното производство и се върне на прокурора. След това се внася, разпределя се на същия докладчик. Обаче, ако не се приспадне бройката в програмата Лоучойс и този съдия като върне три пъти делото фактически ще има две прекратявания и едно реално изгледано дело и накрая като се тегли чертата е възможно да се получи така че програмата няма да му разпределя дела, ще се получи неравномерно натоварване.
Александър Григоров – председател на Окръжен съд гр. Плевен: Разбирам, колега. Обаче аз го поставих на Общо събрание. Знаете ли резултата какъв беше?! Затова подкрепям напълно колегата, който каза, че общото събрание .... Има нещо друго. Има въпроси, които от общото събрание трябва да се решават от наказателните съдии, други - от гражданските съдии. Защото гражданските си вдигат раменете и се чудят какво да правят. Наказателните си вдигат раменете и се чудят какво да правят, когато става въпрос за гражданско-правни въпроси. Може би трябва да се мисли по този въпрос. Благодаря!
Каролина Неделчева: Чл. 76, ал. 8 от Правилника за администрация в съдилищата не урежда ли хипотезата и въпроса, който поставяте Вие?
/говорят всички едновременно/
Александър Григоров – председател на Окръжен съд гр. Плевен:  Ал. 9 дава някаква насока, че нещо трябва да се пипне. Алинея 9, изречение последно дава индиция да се направи това от програмата за случайно разпределение, но не и за първоинстанционните наказателни дела. 
Каролина Неделчева: За всички. И това е в правомощието на административните ръководители да възложат на Информационно обслужване АД, този който поддържа софтуера Ви за съдебно деловодство да доработи програмата, съобразно правилника. 
Александър Григоров – председател на Окръжен съд гр. Плевен:  Лоучойс – там става неравномерното разпределение. Той не приспада и не може да приспада. 
/говорят всички едновременно/
Незабравка Стоева: Колеги, това което колегата от Плевен сподели, подобни случаи са по-малко. И, според мен, неравномерната натовареност в бройки до 2-3 не е основание да се въздига като неравномерна натовареност. В този смисъл подобни казуси и подобни ситуации в никакъв случай, според мен, не биха могли да са основания за някаква ножица между колегите. Според мен, дори и човешкия фактор не може на 100% да е еднаква равномерна натовареност. Тръгват възражения по фактическа, по правна сложност на делата и т.н. Някакъв лек толеранс трябва да можем да направим. Всички трябва да се отворим за подобно нещо. Нали е така? Разлика в натовареност между колегите, има един допуск, и не би трябвало никой от колегите да възразява. Но, това е мое лично мнение. Колега Колева, Вие нещо искахте да попитате?
Юлиана Колева: Аз разбирам какъв е проблема на административните ръководители и отношението с Общото събрание и съм на сто процента съгласна с това, което те говорят, но искам да обърна внимание, че административните ръководители вземайки самостоятелно този вид решения стават уязвими пред колегите си и могат да търпят атаки в тази посока. Всеки си носи отговорността, обаче разцепленията и скандалите вътре в съдилищата са тежка последица от вземането на такъв тип решения. Затова искам да попитам биха ли приели административните ръководители да определят началната информация след становище на Общото събрание? Защото е добре да се чуят становищата на Общите събрания в тази посока.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:  Искам само да допълня нещо. Нека каквото и да предложим да гласуват колегите относно начина на организация на работа. И те ако считат,  че е справедливо ще го гласуват. Там обаче, където има търкания каквото и да се предложи няма да бъде гласувано.
Каролина Неделчева: Може да го редактираме „След обсъждане на Общо събрание”, за да се чуят всички и да прецени административния ръководител. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:  Това „с обсъждане на Общото събрание” е по-добра идея.
/говорят всички едновременно/
Александър Александров – заместник-председател на Окръжен съд гр. Пазарджик: Първо, по повод изказването на председателя на Окръжен съд гр. Плевен – според Вас необходимо ли е изобщо да се минава през програмата за случайно разпределение на делата, които се връщат и трябва да се гледат от определен докладчик? Според мен не е необходимо това да става. Вторият вариант е да се направи отделна група (ние така го решихме), това са дела по чл. еди кой си от правилника и те влизат в последващата информация за случайно разпределение, т.е. те няма да се броят като разпределени дела. Това е начин да се размине. Аз исках да поставя въпроса с мерките за неотклонение. Според Методиката те се разпределят по дежурство. Въпросът с мерките за неотклонение е деликатен по две съображения. Първо – в един съд, какъвто е нашия, където имаме няколко наказателни съдии (6 човека), всяко едно искане за изменение на мярката за неотклонение по едно дело с няколко обвиняеми може да доведе до там, че да се елиминира цялата наказателна колегия от разглеждане на делото. Второ - може да се определи кой съдия да не гледа делото, ако в неговото дежурство се подаде искане за изменение на мярката. Ние обсъждахме въпроса на Общо събрание и Ви поставям следния въпрос – според Вас, ако мярката се разпредели от един момент нататък, т.е. искането за изменение на мярката се разпредели на случаен принцип, ще бъде ли това нарушение на принципа на случайно разпределение или на Методиката? Според мен - не. Ще Ви кажа какво изобретихме ние. Ние сме шест човека съдии и решихме така – първоначалната мярка по дежурство първо искане за изменение на случаен принцип между наличните наказателни съдии, второто – на случаен принцип, след което всяко следващо да се върти на случаен принцип, но между тези тримата, които вече са участвали, за да остане половината колегия свободна за гледане по същество. Смятам че не нарушаваме нито принципа на случайния подбор. Това го направихме с правилата.
/говорят всички едновременно/
Незабравка Стоева: Колеги, някой да иска да допълни нещо към дискусията?
Миглена Тянкова – председател на Окръжен съд гр. Хасково: Бих искала да попитам във връзка с последната точка -  т. 5.2. – архивиране на делата. Казва се, че се архивира на електронен носител цялата информация. Съхранява се за срок не по-малък от най-продължителния срок за архивиране на делата. 
Мая Маркова – председател на Окръжен съд гр. Велико Търново: Сто години. Това е най-продължителния срок. 
Миглена Тянкова – председател на Окръжен съд гр. Хасково: Сто години! Няма логика! 
Каролина Неделчева: Говорим за срока, когато архивираме едно дело или за пазенето му в архив? 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Според мен, тук може да се предвиди, че информацията, която е на електронен носител се съхранява 5 или 10 години, а протокола за разпределяне на делото се пази с делото за срока и това решава по-елегантно проблема.
Юлиана Колева: За срока, който е срока на съхраняване на делото.
/говорят всички едновременно/
Галина Карагьозова: Колеги, не искам да Ви тревожа, но тази Методика най-вероятно в скоро време ще се наложи отново да бъде изменяна. Какво имам предвид? В момента работи една много голяма работна група, съставена включително и от външни IT – експерти от Министерски съвет, от Президентството, от университети и т.н., която подготвя документацията за обществената поръчка и основно техническото задание, техническите спецификации за новата единна система, която трябва да замести Лоучойс и другите модули, които са 5-6 деловодни програми. Понеже там се залагат изключителни стандарти за сигурност и така, както се изразяват IT – специалистите „Правим един Мерцедес на софтуерната мисъл”, се опасявам, че след като го направим този Мерцедес, нищо чудно отново да се наложи да променяме Методиката. 
Но, примерно, по някои от сега направените бележки да се даде възможност и на други лица, извън административните ръководители и техните заместници да правят случайното разпределение. В тази връзка изключително сериозен дебат се случи на работната група затова, че автентикацията на работещите със системата ще трябва да бъде много сигурна и дори се обсъжда дали да  не бъде с електронен подпис. Което автоматично ще ограничи кръга на тези потребители, които ще могат да притежават електронен подпис или някакъв друг вид електронно сертифициране, да речем. И по това мислим, но .... казвам как вървят дебатите дотук. Не казвам, че ще бъде точно така, но задължително ще бъде предвиден някакъв начин за идентифициране на разпределящия.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Имам една молба. В групата, която изработва спецификацията за програмния продукт ние считаме, че трябва да бъдат включени и хора, които реално работят с разпределяне на делата. 
Галина Карагьозова: Включени са.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Не може да дойде външен IT – специалист ...
Галина Карагьозова: Включени са всички IT – специалисти.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Хора, които не са разпределяли дело готвят правила! Аз този работа не я разбирам.
Галина Карагьозова: Не става дума за правила. Става дума за правила за сигурност. И тук са включени IT – специалистите на Върховен административен съд, на Върховен касационен съд, на Прокуратурата, така че има хора, които да дадат компетентно мнение. В случая става дума само за техническата страна на нещата. Но, бъдещото разписване на правилата и тази информация, която ще трябва да бъде въведена в софтуерния продукт. Софтуерният продукт ще ти дава опции. Ще ти дава възможности с какво съдържание ще ги напълним ние пак ние ще го решим, най-вероятно чрез някои изменения на Методиката.  
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:   Въпросът е тази първоначална информация, която ще се заложи в този софтуер трябва да дава възможност това, което се въведе впоследствие да бъде натоварено вътре като информация. В момента ние как разпределяме делата – модул за граждански, модул за наказателни, модел за административни, модул за въззивни състави, за каквото се сетите модули. Всичко това може да бъде обединено в един модул. Като този модул дава вътре различни опции – на дежурство, състави. 
Галина Карагьозова: Предвидено е. Втората ми забележка – разбирам опасенията на административните ръководители по отношение на техните правомощия, по отношение на правомощията на общото събрание, но колеги, нека да не подценяваме разума на всички останали магистрати! Нека малко по-голяма вяра да имаме в колегите! Разбира се, че там където има влошени отношения те ще избият на повърхността, но нали това е ролята на административния ръководител, така да направи, че колектива да бъде един добър колектив. Целите пред колектива да са общи. Нека да не ограничаваме самоуправлението, защото не е разумно, не е това целта. Нека и общото събрание, нека и колегите да имат възможност да кажат своето мнение. Поне на мен така ми се струва, че е редно.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:    По тези проблеми се работи общо, затова в нашите съдилища няма проблеми. Когато административния ръководител започне да налага диктатура започва да получава отпор.
Незабравка Стоева: Колегата Юлия Ковачева иска да вземе думата.
Юлия Ковачева: Внимателни изслушах всички становища. Мисля че колегите, които сме работили по Методиката (аз по-малко съм работила, повече г-жа Стоева) ще ги обсъдим и ще вземем предвид всичките Ви забележки и искания. Надявам се, не очаквате Методиката (а и не е това нейната цел) да реши начина на организация на работа в един съд. Защото, според мен, това не е желателно както от гледна точка на ВСС, така и от гледна точка на самите съдилища. Защото Вие по-добре от нас знаете, че всеки съд има своите специфики и своите установени правила. Целта на Методиката е да създаде регламент и да Ви даде на Вас възможност, съобразявайки спецификите във всеки един съд да създадете регламент,  който да мине през общото събрание, да е публично известен на всички, така че да даде възможност да работите спокойно и успешно, да Ви предпази от атаките, които бихте могли да получите (дори не толкова отвътре, а повече отвън или да не ги определяме така отвътре-отвън, а в зависимост от конкретната ситуация), за да можем в крайна сметка работата на всички да е добре уредена и да е спокойна. Много ми се иска с Методиката да не влияем на начина на работата в съда. Казвам го особено във връзка с коментарите за въззивните състави, защото... само това отклонение ще си позволя - ние го обсъждахме този въпрос. Това – дали да бъдат на случаен принцип или да бъдат постоянни въззивни състави. Но, всички ние, когато изслушваме и Вас, и други колеги на избори за административни ръководители виждаме, че има създадена различна организация със своите добри и недотам добри страни във всеки един съд. И няма как ние с Методиката да предопределим или да променим тази организация на работа. Вие трябва да решите на базата на Методиката и на създадения регламент как да подобрите и с какво тя ще Ви бъде полезна да подобрите организацията си на работа, а не Методиката, как да кажа -  като „шапка” да Ви наложат как да се организирате. Не е това целта.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:    Госпожо Ковачева, може би не сме се разбрали какво имаме предвид. Въпросът е такъв, че Методиката в този си вид създава пречки в смисъл такъв, че тя от една страна се опитва да бъде обща, от друга страна когато сте я обсъждали сте развили конкретика. Фактически, тази конкретика ни вкарва в проблеми. Пак ще подчертая, че при опцията „по дежурство” опитали сте се да изброите  възможните случаи, но са изтървани 80% от случаите, които се гледат на дежурство. За нас оттам нататък възниква проблема.
/говорят всички едновременно/
Юлия Ковачева: Може би грешно ме разбрахте - на базата на всичко, което чухме и обсъдихме днес ще направим промените така, че да Ви позволят да работите по-добре.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:    Въпросът е да няма лимитиране. Само това. 
Юлия Ковачева: Аз това се опитах да Ви кажа, че ние не искаме да Ви налагаме ... Вижте, колега Ханджиев, всички колеги с които сме работили в Съвета ще Ви кажат, че аз съм от хората, които винаги са били против свръхрегулацията там, където закона позволява оперативна самостоятелност. Така че не това съм имала предвид с изказването си, напротив. 
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:    Не, може би Вие не ме разбрахте.
Каролина Неделчева: Ние Ви разбрахме и двамата.
Веселин Ханджиев – председател на Окръжен съд гр. Пловдив:    Мисля, че Вие не разбрахте какво точно предлагаме.
Юлиана Колева: Абсолютно Ви разбрахме. Това беше доста полезно за нас.
Незабравка Стоева: Колеги, аз благодаря на всички за участието Ви! Лично аз съм много доволна. Мисля, че се поразбрахме. ..... Определени предложения, които направихте и всички възражения ще се обсъдят още веднъж. Ще се опитаме в подходящи срокове да реагираме на това. Разбира се, евентуално ще се съберем допълнително двете комисии. Може да включим и трета комисия. Но, разбрахме Ви. Определени части, които не търпят или дължим по-бързо произнасяне, ще се опитаме да го направим. Аз Ви моля, ако някъде нещо не сме се разбрали или някой колега не се е доредил да се изкаже, може в подходящо време да ни напише евентуално три реда, било на едната, било на другата комисия. Аз съм доволна за това, че се получи един работен ритъм. Получи се дискусия по това какво стои като проблематика и дай Боже по-малко проблеми. Благодаря Ви и хубав ден! Много успешна седмица и до нови срещи!

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

1.1. Дава възможност на участниците в срещата да представят предложения за изменения и допълнения на приетата от ВСС Единна методика по приложението на принципа за случайно разпределение на делата в районните, окръжните, административните, военните, апелативните и специализираните съдилища.
1.2. На заседанието на комисията на 16.02.2015 г. да се поканят административните ръководители на апелативните и административните съдилища за обсъждане на възникнали проблеми по прилагането на приетата от ВСС Единна методика по приложението на принципа за случайно разпределение на делата в районните, окръжните, административните, военните, апелативните и специализираните съдилища, съвместно с Комисия по правни въпроси. 

2. ОТНОСНО: Обсъждане на график и структура на Националната програма за реформи за 2015 г., утвърдени от министъра на финансите. 

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

ОТЛАГА разглеждането на т. 2 от настоящия дневен ред за следващото заседание на Комисията.

І. Взаимодействие с Инспектората към ВСС:

3. ОТНОСНО: Информация за отчета на ИВСС по Глава Трета „а” от ЗСВ за установените нарушения на правото на разглеждане и решаване на делата в разумен срок за периода 01.10.2014 г. – 31.12.2014 г.

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

3.1. Приема за сведение отчета на Инспектората към ВСС по глава ІІІа от ЗСВ за установените нарушения на правото наразглеждане и решаване на делата в разумен срок (нарушение на чл. 6 от Конвенцията за защита правата на човека и основните свободи) за периода 01.10.2014 г. – 31.12.2014 г.
3.2. Същите да се имат предвид при изготвяне на анализа на ВСС по чл. 60м от ЗСВ за съответния период.

4. ОТНОСНО: Информация от председателя на Софийски градски съд в изпълнение на препоръките, дадени със становище на ИВСС по сигнал вх. № Ж-14-491/03.06.2014 г.

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

Приема за сведение писмо с вх. № 11-12-203/28.01.2015 г. на председателя на Софийски градски съд, относно изпълнението на препоръките, дадени със становище на ИВСС по сигнал вх. № Ж-14-491/03.06.2014 г.

5. ОТНОСНО: Информация от председателя на Софийски градски съд за изпълнението на препоръките, дадени от ИВСС с Акт за извършена проверка, заповед № Ж-02-7/16.06.2014 г. на Главния инспектор.

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

5.1. Приема за сведение писмо с вх. № 11-12-207/22.01.2015 г. на председателя на Софийски градски съд, относно изпълнението на препоръките, дадени от ИВСС с Акт за извършена проверка, заповед № Ж-02-7/16.06.2014 г.
5.2. Копие от писмо с вх. № 11-12-207/22.01.2015 г. на председателя на Софийски градски съд да се предостави на дисциплинарния състав на ВСС по образуваното дисциплинарно дело срещу .............................................. 

ІІ. По Закона за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси:

6. ОТНОСНО: Декларации по чл. 12 от ЗПУКИ.

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

6.1. ПРИЕМА декларациите по чл. 12 от ЗПУКИ по приложения списък.
6.2. КОНСТАТИРА неизпълнение на разпоредбата на чл. 15 от ЗПУКИ относно срока за подаване на декларацията с вх. № 98-00-589/22.12.2014 г., вх. № 98-00-596/29.12.2014 г., вх. № 98-00-020/22.01.2015 г. по т. 1, т. 2 и т. 4 от приложения списък.
6.3. Приетите от комисията декларации да се публикуват на интернет страницата на Висшия съдебен съвет.

7. ОТНОСНО: Решение на КПУКИ № РП-280-14-001/13.01.2015 г. за прекратяване на производството по сигнал срещу ..................................................

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

Приема за сведение Решение на КПУКИ № РП-280-14-001/13.01.2015 г. за прекратяване на производството по сигнал срещу .............................................................

8. ОТНОСНО: Решение на КПУКИ № РП-279-14-003/15.01.2015 г. за прекратяване на производството по сигнал срещу ......................................................................

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

Приема за сведение Решение на КПУКИ № РП-279-14-003/15.01.2015 г. за прекратяване на производството по сигнал срещу ..................................................................

9. ОТНОСНО: Решение на КПУКИ № РП-283-14-005/15.01.2015 г. за прекратяване на производството по сигнал срещу ...................................................

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

Приема за сведение Решение на КПУКИ № РП-283-14-005/15.01.2015 г. за прекратяване на производството по сигнал срещу ..............................................................

10. ОТНОСНО: Заявление за достъп до обществена информация от .......................................................

КОМИСИЯТА ПО ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ НА
КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С
ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ
Р Е Ш И:

ОТЛАГА разглеждането на заявлението за следващото заседание на комисията.

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА КОМИСИЯ ПО
ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ 
НА КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И
ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С ИНСПЕКТОРАТА 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ: 		/П/			
НЕЗАБРАВКА СТОЕВА