РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
В И С Ш    С Ъ Д Е Б Е Н    С Ъ В Е Т

П Р О Т О К О Л

Среща-семинар по режима на ЗПУКИ, организиран от Комисията по предотвратяване и установяване на конфликт на интереси и взаимодействие с Инспектората към ВСС и Комисията за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси,
проведен на 13.10.2014 г.

Днес, 13.10.2014 г. /понеделник/ от 14.00 часа в сградата на Съдебна палата - гр. Пловдив се проведе среща-семинар по режима на ЗПУКИ, организиран от Комисията по предотвратяване и установяване на конфликт на интереси и взаимодействие с Инспектората към ВСС и Комисията за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси.

На срещата-семинар присъстваха:

Незабравка Стоева – член на ВСС и председател на КПУКИВИВСС;
Галина Карагьозова – член на ВСС и член на КПУКИВИВСС,
Калин Калпакчиев- член на ВСС и член на КПУКИВИВСС, 
Мария Кузманова – член на ВСС;
Анна Караиванова – главен инспектор на ИВСС;
Николай Николов – и.д.председател на КПУКИ;
Катя Станева – член на КПУКИ;
Паскал Бояджийски - член на КПУКИ.

	Откриване. 

Незабравка Стоева:
Уважаеми колеги, бих желала да поставя началото на работната среща по темите, които предварително обявихме и по които ще вземем отношение днес, а именно проблеми по ЗПУКИ, отводите и самоотводите на магистратите по ГПК, АПК и НПК.
Благодаря на всички колеги, които се отзоваха на поканата. Това мероприятие правим в изпълнение на Годишната програма на КПУКИВИВСС и  в изпълнение на Програмата на ВСС. 
В срещата участие ще вземат и колегите от КПУКИ. 
Участие ще вземе и господин Георги Милков като представител на НПО - гр.Разград. Той е един от представителите на неправителствените организации, които активно работят по темата конфликт на интереси в магистратската общност. 
	Изказвам благодарността си към г-жа Иванова, в качеството й на председател на Апелативен съд гр. Пловдив, за нейното любезно съдействие да бъде проведено и организирано настоящото мероприятие на територията на гр. Пловдив. 
	Първият панел това е способи за предотвратяване конфликт на интереси и съотношение на отвода по ЗПУКИ и режима на отвода по ГПК, НПК и АПК. Актуални проблеми. Дотолкова доколкото ние КПУКИВИВСС към ВСС заедно с КПУКИ вече имаме някакъв опит. Подобен семинар беше проведен и с участието на административните ръководители на съдилищата в апелативен район София.
	Една от целите пред комисията е колегите магистрати, да изразят своите мнения и становища, във връзка с възникналите въпроси при обсъждането на първата тема (Пенел І) в днешната работна среща. Другата цел ще бъде обсъждането във втората тема(Пенел І І)  на задължението, което магистратите имат по ЗПУКИ. 
	Предлагам да започнем по първата тема. 

	Пенел І. Способи за предотвратяване на конфликт на интереси. Съотношение между отвода по чл.19 от Закона за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси /ЗПУКИ/ и режима на отвода по ГПК, НПК и АПК. Актуални въпроси на приложението на ЗПУКИ. 

Незабравка Стоева
Бих искала да започна своята теза, в която донякъде изразявам личното си становище, до някъде изразявам становището на колегите членове на комисията, че въпреки ЗПУКИ да е нов, той продължава и за мен да бъде един объркан закон. Закон взаимопротиворечащ си и изключващ определени хипотези, който за съжаление създава проблеми. Темата Конфликт на интереси сама по себе си е изключително актуална в обществото ни, в частност и за магистратите, в продължение на повече от една година. Но в крайна сметка, този Закон нито е предотвратил конфликт на интереси, нито е установил такъв. Въпреки това оценката на обществото е, че и магистратите включително много често попадат в хипотеза на ситуация на конфликт на интереси. За 2013 година комисията по приложение по закона може да се отчете с няколко положителни неща, първата от която е една засилваща се и увеличаваща се активност от страна на магистратите при подаването на декларации. Особено в хипотезата при промяна на обстоятелствата. 
	Второто положително нещо в работата по приложението на този закон е, че се опитваме да осъществим една максимална и реална публичност и прозрачност на декларациите подавани от магистратите. Като и вие знаете, че през изминалата година, имахме и един процес на малък спор с неправителствените организации, по повод на режима на декларациите на магистратите по ЗПУКИ. 
	На следващо място се опитахме да усъвършенстваме и да подобрим режима и самия регистър на декларациите създаден и поддържан на основание чл.18 от ЗПУКИ. Без да прозвучи самохвално, дотолкова доколкото има една китайска максима, че който се самопредставя не блести, но трябва да отчетем, че поставихме началото на едно добро взаимодействие с колегите от КПУКИ. И смея да твърдя, че работим нормално, като не на последно място макар и често на противоположни мнения работим и с неправителствените организации. Това, което забелязвам като негативни констатации е повече в режима на приложението на ЗПУКИ, което създава и много проблеми. Първият от които е, че списъка на лица, които трябва да определим съгласно § 1, т.1 от Допълнителни разпоредби на Закона е безкраен. Толкова безкраен, че нито образеца декларация стига от една страна, нито от друга, човек когато в един момент попълва декларацията е в състояние да си припомни всички лица, с които евентуално може да попадне в конфликт на интереси. 
	На второ място, това което имаме като свой извод е, че на санкция подлежат само деклараторите, които не са спазили законно установените срокове по подаване на съответните декларации по ЗПУКИ. Като недекларирането на лица и обстоятелства, установяващи или сочещи за евентуален конфликт на интереси не представлява нарушение по смисъла на този Закон. Отново наше мнение е, че срока за подаването на декларация при промяна на обстоятелствата по т.3 е изключително и неудобно кратък – в рамките на седем дни, което поставя и немалък брой колеги магистрати незаслужено в качеството им на нарушители по този Закон. Не на последно място, изразявам като позиция, че определените заради неподаване в срок декларации, парични санкции са в големи размери и това, като че ли провокира или води до друго негативно поведение, а именно магистратите да не подават декларации в случай на евентуален конфликт на интереси с цел да се избегне големият размер на санкцията, което в определени моменти  и ситуации допринася до други тежки проблеми. 
	Становище на комисията е, че действащата нормативна уредба не води до предотвратяване на конфликт на интереси, а е налице един законодателен толеранс към непълното отразяване на обстоятелствата по  декларациите. 
	На следващо място бих желала да продължава по темата с отводите и самоотводите, която тема Вие знаете, че Висшия съдебен съвет отново постави за разглеждане във връзка с проверки, които колегите от ИВСС бяха направили, а също така и на констатации на Върховен касационен съд по отношение на отводите. Няма нужда и не е необходимо да се повтарят основанията за отводи и самоотводи, които съществуват в гражданско процесуалния, наказателно-процесуалния и административно-процесуалния кодекс. Това, което в Анализ можем да направим за основанията в трите процесуални Закона, които сочат основанията за отвод, се забелязва едно повтаряне на списъка на лицата, като разбира се в едната част на НПК е налице дори по-подробен и по-изброителен списък от този, в § 1 на преходни и заключителни разпоредби на ЗПУКИ. КПУКИВИВСС в момента прави и Анализ за това какъв е броя на отводите през 2013 г. По-голямата част от колегите административни ръководители вече са ни изпратили подобни Анализи за съдилища и прокуратури. На някои колеги върнахме тези анализи дотолкова доколкото графата на какво основание е направен отвода не беше попълнена. 
	Изразявам личното си мнение, че основанията за отвод, които стоят, като задължение към магистратите по процесуалните закони са достатъчно основание за това съответния магистрат навреме да се отведе така, че да осигури и да обезпечи един безпристрастен и независим процес. Това, което ми се иска да направя като систематизация е, че процесуалните закони макар и по-отрано приети са изпреварили ЗПУКИ. Групите основания, които можем систематично да подредим са три. Първата група са основанията следващи от родствените връзки на магистратите и страните в процеса, на следващо място, втора група основания са свързаните с повторното разглеждане на правния спор, които имат пряко отношение по същия спор и на трето място това са основания, които поставят под съмнение възможността да се осигури един безпристрастен и независим справедлив процес. Няма нужда да се пояснява, че актовете, с които магистратите се отвеждат трябва да бъдат мотивирани. Много зачести явлението, в което всички магистрати от един съдебен район си правят отвод, на един списък, в който са изписани имената на магистратите със съответния подпис. Самия отвод трябва да бъде мотивиран. В решение на ВКС от 2012 г. много категорично и еднозначно, касационната инстанция приема, че от една страна тя няма възможността и няма конституционното правомощие да контролира отводите и самоотводите на магистратите, но от друга страна лекомислените и немотивирани самоотводи на съдиите позволяват на страната да избира свой местно-компетентен съд, а от друга лишава от право другата страна да получи бърз, справедлив и независим процес. В този смисъл ВКС казва, че извън процесуалните давления върху съда обременили психически съзнанието му очевидно са безпочвени. Ще включваме и изключваме и темата дотолкова, доколкото аз все пак искам да дам и думата на колегите от комисията. Един от изводите, които цитирам от решението на ВКС е изцяло споделено и от Висшия съдебен съвет. Вие сами когато започнете да анализирате този проблем сами сте видели, че някъде отвода не е съвсем основателен. Това което отново знаем, че подобни актове по отводи и самоотводи на магистратите не подлежат на самостоятелно обжалване и евентуално биха могли да бъдат повдигнати от засегната страна само в случаите на инстанционния контрол и евентуално в случаите на хипотезата по отмяна по ГПК или НПК. Това е една от първите правни последици в случай, че в хипотеза, когато магистрата е длъжен по т.1 – роднински връзки да се отведе или да се самоотведе, настъпва и е налице съществено-процесуално нарушение, което води до отмяна на постановения съдебен акт. Втората група нарушения или втората група правни последици, защото имаме случаи може би в дискусията ще стане дума. Когато така или иначе оплакването за неотвеждане в случаите и основанията, когато магистрата е бил длъжен да се отведе, но съдебния акт е влязъл в законна сила в този случай, като правна последица стига да не са изтекли давностните срокове съществува възможността да бъде ангажирана дисциплинарната отговорност на магистрата. Имаме основно разписано правило в Кодекса за етично поведение на българските магистрати, а именно съда да бъде безпристрастен. 
	Продължавам да поддържам тезата, че този закон се повтаря задължението, което стои определено от процесуалните закони за магистратите да се отведат, е повторено в ЗПУКИ и той изглежда леко ненужен. По отношение на другите части, които определено интересуват гражданското общество, а именно имотно състояние в тази част всички магистрати попълваме декларации пред Сметна палата по Закона за публичност на имуществото, тоест и в тази част на закона ние имаме и друг специален закон, който така или иначе ни задължава всяка календарна година да показваме промяната в имущественото положение. 
	Не на последно място в частта, която касае задължението по ЗПУКИ състоянието на несъвместимост, магистратите отново имат първо и основно задължение по реда на чл.195 да отстраняват при постъпването си в едномесечен срок всяка несъвместимост, която пряко е свързана с публичната им магистратска функция, която изпълняват. До тук анализа говори, като че ли за още едно административно задължение на магистратите по ЗПУКИ. Едно допълнително административно задължение. Докато закона съществува в този вариант ние сме длъжни да го изпълняваме и до тук аз твърдя, че Висшия съдебен съвет проявява своята активност наистина и по този закон магистратите да се чувстват малко по-ангажирани. Докато закона съществува ние ще трябва да го изпълняваме в противен случай има опасност от нови санкции и нетолкова до санкциите, колкото до това какво обществото мисли за нас. Аз съм от тъй наречената немагистратска квота във ВСС. Не се срамувам да признавам това обстоятелство, но уверявам Ви, много изстрадвам тази оценка за колегите магистрати, тази тежка негативна оценка в обществото за колегите, които толкова много работят. Според мен тази обществена оценка определено е незаслужена. За частите за които говорим, че евентуално закона ще трябва да се променя аз най-малко искам да оправдавам с лошия закон и винаги съм казвала, че ще трябва да изпълняваме закона. Но смятам, че определени части по отношение на приложението на ЗПУКИ в определени моменти може да тръгне да смущава и конкретната работа на конкретния магистрат. Може да се стигне и до по-тежко нарушение отнасящо се до конституционната независимост в работата на магистратите. 
Давам думата на господин Бояджийски.  

Паскал Бояджийски
Бих желал да коментирам способите за предотвратяване на конфликт на интереси, като ще се спра на предпоставките за възникване на конфликт на интереси в съдебната система. На разграничението на отвода по ЗПУКИ и по процесуалните закони, като тук моята теза е, че те са в отношение общ към специален, тоест процесуалните са специални и се прилагат, когато е необходимо. На следващо място процедурата по отвода и разбира се ще засегнем определени актуални въпроси по приложението на Закона.    
Един от въпросите, избрани за дискусията е възможността за освобождаване от длъжност на лицата заемащи публична длъжност, за които е установен конфликт на интереси. 
Готов съм да отговоря на Вашите въпроси, както и моите колеги присъстващи на днешната среща.

Въпроси/дискусия:

Незабравка Стоева
Обръщам се към Вас и към колегите от КПУКИ, по отношение на банките и свързаните с тях заповедни производства. Ще се отвеждаме ли? При положение, че сме клиенти на банки, монополисти, ВИК, енерго дружества. 

Отговор
Тогава няма да има кой да им гледа делата.   

Николай Николов
Уважаеми колеги, ако ми позволите, по темата за актуални въпроси, като едно допълнение на казаното от г-н Бояджийски и разбира се от г-жа Стоева. 
Първото, което искам да отчета е, че към днешна дата, шестата година от създаването на ЗПУКИ, по отношение на магистрат, няма влязло в сила решение и изобщо постановено решение за установен конфликт на интереси. 
Ще си позволя да направя една статистика следейки сигналите срещу магистрати, като бройка, а тя е че от създаването на комисията през 2011 г., до момента, броят на сигналите не се увеличава. Те вървят на едно общо ниво, до десет може би на година за съдия, прокурор или следовател. 

Калин Калпакчиев
Бих искал да задам един въпрос, като част от дискусията. Вие правилно отбелязахте и това е така, специални закони - процесуални уреждат отвода и това е специалния ред, това е от една страна за конфликта на интереси общия ред по закона.Тоест какво става извън това? Може би тогава, когато участват в комисии за конкурс за служители например? Това няма как по процесуалните закони да се констатира конфликт на интереси.

Въпрос
Не само това, колегите участват в комисии за колеги.

Калин Калпакчиев
И не само в атестационни комисии, вярно че там в Методиката има уреден отвод…      

Въпрос
В съдилищата са били включвани например колеги, които са били съдии в различни комисии по избор на доставчици, на поръчки.

Калин Калпакчиев
Всичко е извън правораздавателния процес тогава излиза, че ще бъде под обхвата. 

Въпрос
Това представяте ли си какво означава? Особено ако колегите влизат в комисии за избор на банка, за избор на доставчик на газ, ток и т.н. Това означава, че примерно трима съдии не могат да гледат тези дела в един съд, който са десет съдии.      

Калин Калпакчиев
Това при всички положения трябва да бъде преуредено по някакъв начин и то законодателен и възможно най-бързо, защото в момента ние декларираме пред Сметната палата, декларираме пред Комисията за конфликт на интереси, декларираме и на други места и то едни и същи факти по няколко пъти, което затруднява и е безсмислено, тъй като се разпилява информацията в много източници. Според мен е необходимо, вярно са различни, но така или иначе информацията е една и съща, като цяло. В момента е вярно има и някакво различие, пред конфликта на интереси се декларират свързаните лица, което не се прави пред Сметната палата, но нищо не пречи това да се обедини по един ред и пред един орган.

Отговор
Но това би било доста трудно.

Калин Калпакчиев
Комисията по конфликт на интереси е административен орган, какъвто орган е и Висшия съдебен съвет, защо е необходимо за съдиите и прокурорите, конфликта на интереси да се установява от друг административен орган извън съдебната власт, а не от Висшия съдебен съвет? Според мен това е логично. В държавната администрация, като няма кой друг, нека да е този специален специализиран административен орган, но съдебната власт си има административен орган, това е Висшия съдебен съвет. Защо тя да не разглежда конфликта на интереси извън отводите затова, за което говорим?

Отговор
Защото нетипичната дейност, в която се налага да участваме извън правораздавателната, няма как да я прецени Висшия съдебен съвет. Но тук идва и другия проблем, че ние не можем да декларираме наведнъж изцяло конфликт на интереси пред Висшия съдебен съвет само, защото в тези процедури отново нетипичните, в които участваме не се знае в кой момент може да възникне конфликт на интереси и това не може да бъде определено предварително.      

Паскал Бояджийски
Преди влизането в сила на изменението на Закона 2011 г., знаем, че е имало доста други комисии, тоест конфликта на интереси се е установявал предимно от съдилищата, след доклад на съответна комисия по конфликт на интереси към съответното ведомство. Като казвам ведомство, община имало е постоянни комисии към общинския съвет към съответните други администрации. Техния доклад е бил основание за започване на съдебната процедура по установяване на конфликт на интереси, но са преценили, че това трябва да се направи от един орган за да може да се унифицира практиката само на този орган съответно на съдилищата при прилагането на закона. В крайна сметка нашите актове ги разглежда едни съд, Административен съд София-град и над него е Върховен административен съд и мисля, че много по-лесно можем да работим при прилагането на закона. Ще дам един пример с чл.5 от ЗПУКИ, който урежда несъвместимостта. Имаше такава нагласа, дори и в някои от решенията на комисията при установяване на съвместимост, да се установява конфликт на интереси, тъй като чл.5 попада в гл.ІІ, която от своя страна дава частните проявления на явлението конфликт на интереси. Нещо уредено, като състава на престъпление, общия състав и признаците в чл. 9 и след това специалните в особената част. Разума е, че след като е там, нарушенията на тази разпоредба води до конфликт на интереси. Това го наблюдаваме между другото и в сигналите, които получаваме, много от тях са затова, че лице заемащо публична длъжност е в конфликт на интереси, защото заема две длъжности. В крайна сметка, ако не беше тази практика в момента във Върховен административен съд в поредица решения да каже не тази практика, това разбиране на закона е погрешно, тъй като в крайна сметка чл. 5 е бланкетна норма тя препраща към специалните закони. И в крайна сметка, като е проявление на общия състав, за да можете да имате конфликт на интереси, трябва да има поне признаците на състава по чл.2, които да са налице. Дори да има несъвместимост, отново нямаме конфликт на интереси, но не говорим за другите отражения по отношение на имиджа на съответното лице, заемащо публична длъжност. Човек трудно може да намери друга длъжност, като съдийската, прокурорската и следователската, които съвместяват две категории по чл.3. И мисля, че би се стигнало до конфликт на интереси тогава, когато съдията упражнява законово правомощие, тогава той би осъществил конфликт на интереси, като съдия. А когато участва в някаква друга форма вече трябва да се търси, какво законово правомощие, той има там в тази си друга форма, за да се прецени дали въобще го е упражнил и евентуално налице ли е конфликт на интереси. По отношение на това, което Вие казахте, че няма да може да участва в такива процедури мисля, че трябва да се погледне и да се прецени дали свързани лица участват в такава комисия и би направило лицето магистрат свързано лице със съответната банка или компания с обхват услуга. Дефиницията за свързани лица в ЗПУКИ е доста по-стеснена и тя е прикачена само към лицето заемащо публична длъжност, а не към негови свързани с него лица. Всички икономически отношения трябва да са с лицето заемащо публична длъжност.     

Николай Николов
Ще направя едно допълнение към въпроса на господин Калпакчиев. 
Логиката на законодателя е изяснена. Правилата за конфликт на интереси са конкретно тези петнадесет, шестнадесет забрани, разположени в гл.ІІ, които казват: „забранява се сключването на договор с частен интерес на лицето заемащо публична длъжност или на свързано с него”, „забранява се издаването на акт в частен интерес или подготовката на акт в частен интерес, негов или на свързан с него…” и т.н. и т.н. След, като правилата са еднакви, идентични за всички сто и двадесет хил. лица заемащи публична длъжност се използва и това сборно понятие по смисъла на този закон, в това число магистрати, служители в съдебната система. Следователно е редно, може би нормално процедурата за установяване на конфликт на интереси, също да бъде идентична. Тоест въпреки, че съдебната система се състои от високо квалифицирани  служители, които практикуват право и е нормално да познават най-добре законите и да ги спазват, разбира се, може би не е редно пък да се прави изключение за съдебната система, да се спазва стария ред, само Висшия съдебен съвет да установява конфликт на интереси или респективно органите по назначаване. Добре е да се спазва принципа за всички сегменти на изпълнителната, съдебната и законодателната власт. Реда за установяване на конфликт на интереси, процедурата за установяване на конфликт на интереси, отговорния орган да е един и същ при условие, че задълженията са еднакви. 
Във връзка с другия конкретен въпрос също бих се съгласил с колегата Бояджийски, че имаме голям риск за административни ръководители. Много по-голям отколкото за магистрати. Далеч съм от мисълта, че председател на съд реално ще тръгне да сключва договор в частен интерес с едноличния търговец на своя брат. Това е недопустимо за Българската съдебна система. 

Въпрос
Три пъти нашия председател от съда в който аз работя, сменя банките. А няма частен интерес. Три поредни промени. 
Всеки нов председател сменя банките.   

Николай Николов
Това очевидно е проблем, защото сме имали поне три такива подобни казуса. 

Въпрос
При наличие на влязло в сила решение на комисията и установен конфликт на интереси, спрямо лицето заемащо публична длъжност, автоматично следва освобождаване по силата на решението. Но да кажем, че лицето, което заема публична длъжност се освобождава и назначава от колективен орган, както в случая Висшия съдебен съвет. И там за освобождаването трябват минимум тринадесет гласа и противен случай това решение неможе да бъде изпълнено. 

Николай Николов
Нека да отбележа, че в чл. 33 се казва освобождаването става по реда на съответните закони.  
По силата на нашите актове ефекта не е автоматично освобождаване от длъжност. 

Въпрос
В Закона за съдебната власт, няма такова основание.  

Незабравка Стоева 
В общата хипотеза етично ли е, морално ли е, магистрат да се постави в ситуация дори под съмнение за конфликт на интереси, а какво остава да има консумирано установяване на конфликт на интереси и облага. Мисля, че това е прекалено формално, няма пречка при положение, че имаме общата норма.  
Бих желала всички колеги, да помислят дали са си декларирали наемните договори, които имат сключени в качеството на наемател или на наемодател? Всички ли колеги, когато погасяват свое кредитно задължение се отразява, като обстоятелство в декларация? Всички ли колеги са си посочили договорите за лизинг в декларацията за конфликт на интереси? Всички ли колеги са си декларирали кредитните карти с размер на над пет хиляди лева? 

Пенел ІІ. Режим на декларациите по Глава ІІІ от ЗПУКИ, задължени лица, срокове на подаване, изискване за публикация и съхранение. Особености на съдържанието на декларациите по чл.12, т.1-4 ЗПУКИ. Специфични хипотези.

Въпроси/дискусия:

Димана Йосифова
Бих желала да поставя на вашето внимание, следния казус. Става въпрос за Комисията за предотвратяване и установяване на конфликт на интереси към Народното събрание, но кое народно събрание? Знаете, че те се създават спрямо сформираното народно събрание. Аз лично промених условията и нямам комисия, пред която да подам в срок декларацията си, за промяна на обстоятелства.  

Николай Николов
Трактовката на този въпрос е следната. Народното събрание е орган, който съществува от около 130 години. Това, че за известен период от време няма състав не означава, че няма администрация. Задължението за подаване на декларации към някой постоянно действащ орган не е  обвързано с обстоятелството дали този орган изобщо съществува и действа, и дали има съответните помощни постоянни комисии. Ако своевременно се вземе входящ номер от деловодството на Народното събрание или още по-добре в деловодството на съответната постоянна комисия мисля, че ще бъдат изпълнени точно предписанията на закона. Тези задължения не бива да се обвързват с това, че един или друг орган не съществува поради прекъсване на мандата. Достатъчно е да се вземе съответния входящ номер, тъй като след като се конституира органа декларацията ще бъде вписана в регистъра. 
На следващо място бих желал да коментирам декларациите.

Въпроси/дискусия:

Ако си направим отвод, както Вие казвате, да го впишем в протокола след това, този протокол в който сме отбелязали отвода на кого трябва да го изпратим, за да е ясно, че сме подали декларация по чл.12, т.4?

Калин Калпакчиев
Ако има конкретен случай съдията решава, че има частен интерес, ще си направи отвод, тоест преди да си направи отвод преди да направи делото трябва да подаде декларацията. Идва делото вижда се, пуска се декларацията, след което вече като дойде делото в залата се отвеждате и какъв е смисълът всъщност?

Николай Николов
Принципа на декларацията по чл.12, т.4 е да бъде в писмена форма, да бъде изпратена до органа на назначаването и да бъде основание за съответния процесуален…

Калин Калпакчиев
Но защо? Ние това не го спазваме сега.    

Николай Николов
По т.4, трябва да вървят успоредно или едно след друго, но трябва да са подадени и двете. Трябва и двете да са налице. 

Незабравка Стоева
Обединихме се около становището, че няма задължение безкрайния списък да бъде попълнен, по § 1. Колегата магистрат започва процеса и визуално разпознава, че с една от страните например е съсед. Обикновено подобна хипотеза може да възникне, когато съответния магистрат не може предварително да знае това.  В този случай, той няма как да подаде декларация по т.4, единственото нещо, което колегата магистрат може да направи в този случай, по реда на процесуалния закон е в протокола да се отведе и делото да се докладва на административния ръководител за ново разпределение. В този случай неговия ангажимент е приключил и няма задължение този протокол да бъде изпращан до КПУКИВИВСС. 

Паскал Бояджийски 
Евентуално, ако има сигнал, тогава вече Вие ще представите този протокол. 

Незабравка Стоева
Точно така. 

Паскал Бояджийски 
Бих желал да поясня, че е без значение дали магистратът в случая знае името на съседа не. Декларира от гледна точна на момента на декларацията по чл.12. По този начин, няма какво да декларира, когато се отведе в тази ситуация, в коята става въпрос за роднина, съсед и т.н. Понастоящем говоря за съвсем различен случай, за свързани лица и е било длъжно да се подаде информация за свързани лица, и ако възникне впоследствие конфликт на интереси, преди отвода ние сме длъжни да уведомим комисията. Но фактически с декларацията, когато е деклариран този конфликт е уведомена комисията. Прави си отвод и по този начин въпросът приключва.     

Незабравка Стоева
Давам думата на господин Георги Милков.

Георги Милков 
Радвам се, че присъствам на втората среща организирана от Комисията по предотвратяване и установяване на конфликт на интереси и взаимодействие с Инспектората към ВСС и благодаря, че ме поканихте. 
Искам да Ви поздравя лично, а също така и членовете на комисията, че организирахте последователно тази дискусия в още един апелативен район. 
Това, което ние продължаваме да очакваме от Комисията за конфликт на интереси към ВСС е тя да има проактивна политика, насочена към превенция на нарушенията. Разбира се Вие бихте могли, да работите повече за своята публичност, да информирате магистрати и служители. Това което забелязвам, е че имате много активна публика, ако мога да сравня със срещата в София. Залата е много по-активна, има натрупан опит. 
Не споделям констатациите Ви, относно това че ЗПУКИ, не е добре организиран.

Незабравка Стоева 
Г-н Милков, пропускате, че отбелязах, че закона не е съвършен, но го прилагам. Трябва всички да го прилагаме такъв, какъвто е. 

Георги Милков 
Магистратите са обществени служители с много висок социален статус и очакванията към тях са големи. Затова Народното събрание е предвидило комбинирани механизми за превенция на контрола. 

Калин Калпакчиев
Въпроса за мен е от техническо естество, след като е от същия обем данни и информация, нека да ги декларираме на едно място веднъж, а не пред няколко органа. 

Георги Милков 
От друга страна, ако погледнем обаче, аз говорех за правната рамка, ние смятаме от наблюденията, които имаме за последните шест години върху работата на съдебната система, говорим за Висшия съдебен съвет, че саморегулацията в системата отсъства.
 Благодаря Ви за дадената възможност и отправената покана. 

Незабравка Стоева
Благодаря на всички колеги от Комисията по предотвратяване и установяване на конфликт на интереси, на колегите членове на Висшия съдебен съвет, на г-жа Караиванова, на всички колеги инспектори от ИВСС, на г-жа Иванова за чудесното домакинство, което ни осигурихте. Благодаря и на всички административни ръководители за участието в днешният семинар. За мен беше удоволствие да се срещнем с Вас и да осъществим тази среща. Благодаря на господин Георги Милков за активното участие, надявам се, че той ще продължи бъде наш коректив.    

ПРЕДСЕДАТЕЛ НА КОМИСИЯ ПО
ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ И УСТАНОВЯВАНЕ 
НА КОНФЛИКТ НА ИНТЕРЕСИ И
ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С ИНСПЕКТОРАТА 
КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ: 	/п/	

       	НЕЗАБРАВКА СТОЕВА
Съгласувал:
Георги Ангелов /п/

Изготвил:
М.Китова /п/